Larvik kommune
Vi ser nå nærmere på hvor boligvennlig Larvik kommune er i forhold til de 119 andre kommunene, innenfor temaene tilrettelegging og boligbygging.
71/119
Dårligst boligvennlighet
50%
Best boligvennlighet
1 Tilrettelegging
1.1 Tid
1.2 Kostnad
1.3 Tilrettelegging for boligproduksjon
1.4 Digitalisering
2 Boligbygging
2.1 Boligproduksjon
2.2 Boligkjøp
Tilrettelegging vurderer hvor godt kommunen tilrettelegger for boligbygging som planmyndighet og samfunnsutvikler.
Her ser vi på kategoriene Tid, Kostnad, Tilrettelegging for boligproduksjon, Digitalisering.
Tid
Samling av 4 indikatorer som inneholder tidsbruk i plan- og byggesaksbehandling. Den gir et samlet bilde av hvor rask og effektiv kommunen er.
Samlet for kategorien Tid kommer Larvik kommune på 83. plass av 119.
Dårligst
50%
Best
Hvorvidt kommuneplanens arealdel er oppdatert de siste 4 årene.
Indikatoren måler hvor aktivt kommunen planlegger. En hyppig oppdatert kommuneplan sikrer forutsigbarhet, og er en indikator på at kommunen tar en aktiv rolle som samfunns- og boligutvikler. Kommuneplanens arealdel fanger opp endringer i befolkningens behov og nedfeller dette i tillatt arealbruk. Å ha oppdatert kommuneplanens arealdel i løpet av de siste 4 årene er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
På landsbasis har:
51.3% oppdatert kommuneplanens arealdel
47.1% ikke oppdatert kommuneplanens arealdel
1.7% ikke rapportert
Gjennomsnittlig saksbehandlingstid for byggesaker med 12 ukers frist.
Indikatoren måler gjennomsnittlig saksbehandlingstid for byggesaker med 12 ukers lovpålagt frist. De fleste søknader om nye boliger tilhører denne kategorien. Kort saksbehandlingstid er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Larvik kommune bruker i gjennomsnitt 8.4 uker på saksbehandling for byggesaker med 12 ukers frist. Dette er dårligere enn 72% av kommunene i kåringen, og gir Larvik kommune en 86. plass.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Lovpliktig behandlingstid
12 uker
Kommuner har ulike forutsetninger for å være boligvennlige. Flere av indikatorene er derfor bearbeidet for å sikre at kåringen er mest mulig rettferdig når svært ulike kommuner sammenlignes.
Behandlingstid hos kommunen sammenlignet med total behandlingstid
Tid-3: Behandlingstid under kommunalt ansvar.
Dette er en indikator for kommunens effektivitet i prosessen med private planforslag. Indikatoren angir kommunens gjennomsnittlige tidsbruk på behandling av en reguleringsplan, fra mottatt planforslag og frem til høring og offentlig ettersyn. Her måles kun den tid kommunen bruker, og ikke tiden som andre parter bruker. En lav verdi på denne indikatoren er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Larvik kommune har en egenbruk av tid på 122 dager. Dette plasserer dem på 28. plass i kåringen, noe som betyr at de er bedre enn 68% av de andre kommunene i kåringen.
Tid-4: Samlet medgått tid fra oppstartsmøte for privat planforslag til endelig vedtak i kommunestyret.
Indikatoren måler hvor mye tid som går med på hele prosessen med private planforslag, fra oppstartsmøtet til endelig vedtak av reguleringsplan i kommunestyret. Indikator A1 (tid som kommunen har ansvar for) utgjør en del av denne. En lav verdi for denne indikatoren er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Total behandlingstid inkludert kommunens tid, er hos Larvik kommune på 1 020 dager. Dette plasserer dem på 85. plass i kåringen, noe som betyr at de er dårligere enn 79% av de andre kommunene.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Kommuner har ulike forutsetninger for å være boligvennlige. Flere av indikatorene er derfor bearbeidet for å sikre at kåringen er mest mulig rettferdig når svært ulike kommuner sammenlignes.
Kostnad
Samling av 3 indikatorer som inneholder tilskudd og prising av tjenester. Den gir et samlet bilde over kommunenes kostnader i tilretteleggingen.
Samlet for kategorien Kostnad kommer Larvik kommune på 23. plass av 119.
Dårligst
50%
Best
Gebyr for privat planforslag til reguleringsplan.
Indikatoren angir gjennomsnittlig gebyr (kroner) for behandling av private planforslag. Gebyret skal ikke være høyere enn kostnadene kommunen har hatt til behandling, men kan være lavere. En lav verdi på denne indikatoren er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Larvik kommune kommer på 35. plass med et tilknytningsgebyr på 120 050 kr. Det betyr at de er bedre enn 71% av kommune i kåringen.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Fra landsgjennomsnitt
133 715 kr
Kommuner har ulike forutsetninger for å være boligvennlige. Flere av indikatorene er derfor bearbeidet for å sikre at kåringen er mest mulig rettferdig når svært ulike kommuner sammenlignes.
Tilknytningsgebyr for vann og avløp.
Indikatoren måler gebyr (kroner) kommunen tar for tilknytning til kommunens vann- og avløpsnett. Dette er et engangsgebyr, som skal dekke kommunens kostnader ved å koble vann og avløp til en eiendom (begrenset til selvkost). En lav verdi på denne indikatoren vurderes som positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Med en tilknytningsgebyr på 16 000 kr for vann og avløp ender Larvik kommune på en 36. plass. Dette er bedre enn 70% av de andre kommunene i kåringen.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Fra landsgjennomsnitt
12 594 kr
Kommuner har ulike forutsetninger for å være boligvennlige. Flere av indikatorene er derfor bearbeidet for å sikre at kåringen er mest mulig rettferdig når svært ulike kommuner sammenlignes.
Kommunalt tilskudd pr km privat vei.
Denne indikatoren måler kommunens samlede tilskudd til private veier per kilometer privat vei som det gis tilskudd til. Kommunal finansiering av private veier som er åpen for allmenn ferdsel bidrar til økt veistandard og bedre vilkår for boligutvikling, og gir et mål for kommunens bidrag til infrastruktur for boliger. Høyere verdi for denne indikatoren er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Per km privat vei lå Larvik sitt kommunale tilskudd på 0 kr. Larvik rangeres derfor til en 31. plass, bedre enn 74% av kommunene i kåringen.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Fra landsgjennomsnitt
4 618 kr
Tilrettelegging for boligproduksjon
Samling av 3 indikatorer som måler behandling av plan- og byggesaker. Den gir et samlet bilde over kommunens tilrettelegging for boligproduksjon.
Samlet for kategorien Tilrettelegging for boligproduksjon kommer Larvik kommune på 101. plass av 119.
Dårligst
50%
Best
Andel fremmede private planforslag som kommunen ikke har villet fremme.
Dette er en indikator for kommunens forutsigbarhet i planprosesser. Kommuner med tydelige føringer og rammer for boligbygging vil avvise få planforslag. Indikatoren angis som antall private planinitiativ kommunen avviser, delt på totalt antall mottatte planinitiativ. En lav verdi på denne indikatoren er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Larvik kommune ville ikke fremme 8.3% av de private planforslagene som ble sendt inn. Dermed havner de på 73. plass, som er dårligere enn 61% av de andre kommunene i kåringen.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Antall innvilgede byggesøknader, delt på antall behandlede byggesøknader.
Indikatoren måler hvor gode kommunene er til å tilrettelegge for bygging. Tydelig plangrunnlag og god veiledning fra kommunen vil resultere i at mange byggesøknader får tillatelse. Indikatoren angis som antall innvilgede byggesøknader, delt på totalt antall behandlede byggesøknader. Høyere verdi for denne indikatoren er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Manglende data fra kommunen
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Kommuner har ulike forutsetninger for å være boligvennlige. Flere av indikatorene er derfor bearbeidet for å sikre at kåringen er mest mulig rettferdig når svært ulike kommuner sammenlignes.
Boligreserve målt mot historisk befolkningsvekst.
Indikatoren måler antall boenheter som er regulert til boligformål (men ikke bygget) i forhold til befolkningsveksten. Indikatoren sier dermed noe om kommunens boligreserve er tilstrekkelig for å dekke økning i behovet/etterspørselen etter boliger. En høy verdi for denne indikatoren betyr mange byggeklare boligtomter i forhold til forventet etterspørsel, og vurderes som positivt for boligvennligheten.
Kilde: SØA
Manglende data fra kommunen
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Digitalisering
1 indikator som måler digital modenhet i byggesaksbehandling.
Samlet for kategorien Digitalisering kommer Larvik kommune på 15. plass av 119.
Dårligst
50%
Best
Andel byggesøknader som er sendt inn via den digitale fellestjenesten BYGG.
Flere kommuner er i gang med å digitalisere plan- og byggeprosessene sine slik at dokumentasjon til planforslagene og dialog skjer digitalt. Høy grad av digitalisering betyr at kommunen har standardisert dokumentasjon og prosess. Det sparer tid og kostnader for alle involverte aktører, og teller positivt for boligvennligheten.
Kilde: DiBK
Av de byggesøknadene som sendes inn til Larvik kommune, er 11.8% sendt inn digitalt. Dette er bedre enn 87% av de andre kommunene i kåringen, og gir Larvik 15. plass.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Kommuner har ulike forutsetninger for å være boligvennlige. Flere av indikatorene er derfor bearbeidet for å sikre at kåringen er mest mulig rettferdig når svært ulike kommuner sammenlignes.
Boligbygging måler boligutvikling i kommunen, som er resultatet av tilretteleggingen.
Her ser vi på kategoriene Boligproduksjon, Boligkjøp.
Boligproduksjon
Samling av 3 indikatorer som samlet sett viser kommunens faktiske boligbygging.
Samlet for kategorien Boligproduksjon kommer Larvik kommune på 41. plass av 119.
Dårligst
50%
Best
Ferdigstillelser delt på boligmasse.
Denne indikatoren måler antall ferdigstilte boliger (nye boliger) i kommunen i løpet av året i forhold til antall boliger som allerede finnes i kommunen (boligmassen). Målet med indikatoren er å vise veksten i antallet boliger i forhold til boligmassen i kommunen. For eksempel vil 10 ferdigstilte boliger være mye for en kommune med 1000 boliger, men lite for en kommune med 100 000 boliger. En høy verdi på denne indikatoren er positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
I Larvik kommune har 1.034% boliger blitt ferdigstilte i forhold til antall boliger som allerede finnes der. Dette gjør at Larvik havner på en 59. plass, noe som er bedre enn 50%.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Endring i størrelsen boligmasse delt på befolkning.
Indikatoren angis som differansen mellom antall boliger per innbygger det siste året og antallet boliger per innbygger året før (andel i år minus andel i fjor). For et gitt antall innbyggere, vil kommunen som har størst økning i antall boliger fra ett år til det neste komme best ut. Høyere verdi for denne indikatoren er altså positivt for boligvennligheten.
Kilde: SSB
I forhold til året før har Larvik kommune økt antallet boliger per innbygger med 0.202%. Dette er dårligere enn 51% enn de andre kommunene, og gir Larvik en 61. plass.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Fra 0, ingen endring
0 %
Igangsettingstillatelser delt på befolkningsvekst.
Indikatoren måler antall boliger som har fått igangsettingstillatelse i kommunen i forhold til befolkningsendringen. Indikatoren måler dermed i hvilken grad tilbudet av boliger responderer på endringer i behovet for boliger. En høy verdi for denne indikatoren gir høy grad av boligvennlighet.
Kilde: SSB
I Larvik kommune har forholdet mellom boliger som har fått igangsettelsestillatelse og befolkningsendringen det siste året vært 85.1%. Dette betyr at Larvik er bedre enn 68% av kommunene i kåringen, og gir de en 38. plass.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Boligkjøp
Samling av 2 indikatorer som samlet viser kommunens resultat på boligkjøperes muligheter for å skaffe egnet bolig.
Samlet for kategorien Boligkjøp kommer Larvik kommune på 55. plass av 119.
Dårligst
50%
Best
Gjennomsnittsalder ved førstegangskjøp.
Indikatoren måler alderen til de som kjøper bolig for første gang i kommunen. Indikatoren er en temperaturmåler på boligmarkedet og et mål for balansen mellom tilbud og etterspørsel. En lav verdi for denne indikatoren betyr at det er muligheter for unge å kjøpe bolig, noe som er positivt for boligvennligheten.
Kilde: NEF
Gjennomsnittsalderen for førstegangskjøpere i Larvik kommune var 27.8 år. Ettersom en lav verdi er positivt for boligvennligheten havner Larvik på 75. plass, altså dårligere enn 63%.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Boligpris.
Denne indikatoren består av en vektet gjennomsnittpris for eneboliger, småhus og blokkleiligheter. Høy pris kan indikere at det ikke er bygget tilstrekkelig for å imøtekomme endret etterspørsel. Boligprisene er imidlertid påvirket av særtrekk ved kommunen som kommunen ikke kan gjøre noe med. Indikatoren er derfor matematisk tilpasset for å ta høyde for slike forskjeller mellom kommuner. Denne indikatoren gir informasjon om hvor mye høyere boligprisen er i en kommune, sammenlignet med kommuner som har lignende karakteristikker. Lavere boligpris enn sammenlignbare kommuner slår positivt ut for boligvennligheten.
Kilde: SSB
Boligprisen i Larvik kommune er 26 488 kr per kvadratmeter. Sammenlignet med de andre kommunene, er dette bedre enn 70% og gjør at Larvik havner på 36. plass når man tar høyde for forskjellene i kommunene.
Negativt for boligvennlighet
Positivt for boligvennlighet
Fra landsgjennomsnitt
28 828 kr/m²
Kommuner har ulike forutsetninger for å være boligvennlige. Flere av indikatorene er derfor bearbeidet for å sikre at kåringen er mest mulig rettferdig når svært ulike kommuner sammenlignes.
:
Kilde:
Undersøk rangeringen blant alle 119 kommunene
Her kan du kombinere Larvik med andre kommuner og indikatorer i kåringen.
Kommune | Boligvennlighet | Tilrettelegging | Boligbygging |
---|